|
![](../images/rtrumenaLT.gif) |
![](../images/rtrumenaDT.gif) |
|
Kaj je hrana?
(Iz priročnika za učitelje Raziskujemo gradimo 5, avtorjev D. Skribe Dimec, A. Gostinčar Blagotinšek, F. Florjančič, S. Zajc)
Podatki o povprečni hranilni vrednosti za 100 g živil so pogosto natisnjeni na ovitkih živil. Različni proizvajalci dajejo različno podrobne podatke, vsem pa je skupno, da so vedno navedeni podatki za beljakovine, ogljikove hidrate in maščobe.
Hrana je sestavljena iz ogljikovih hidratov, maščob, beljakovin, vitaminov, mineralov in vode.
![](/dslike/779/hrana1.jpg) |
|
![](/dslike/779/hrana2.jpg) |
Foto: Simon Kajtna |
|
Foto: Simon Kajtna |
V povezavi z opredelitvijo pojma hrana se pojavi splošno razširjen problem, kaj je hrana. Ali je hrana tudi voda, ali C-vitamin, ki ga pojemo v obliki tablete? Tudi v strokovnih krogih so mnenja deljena. Najenostavnejša bi bila opredelitev pojma hrane, če bi pomenila le energetsko bogate snovi. Ker pa pri hrani ni pomembna samo energija, ampak so pomembne tudi snovi, ki jih vgradimo v telo (približno dve tretjini človeškega telesa je voda), se opredelitev pojma bolj zaplete. Ali je potem hrana vse, kar pojemo in popijemo? Tudi ne, saj marsičesa naše telo ne more prebaviti (npr. peške češnje, ki smo jo pomotoma pojedli). Nekateri strokovnjaki, ki se ukvarjajo z "napačnimi" pojmovanji učencev (Leeds National Curriculum Science Support Project), priporočajo, da naj bi se besedi hrana, če je le mogoče, celo izognili.
![](/dslike/779/hrana3.jpg) |
|
![](/dslike/779/hrana4.jpg) |
Foto: Simon Kajtna |
|
Foto: Simon Kajtna | Največkrat se naučimo, da so živila sestavljena iz določenih snovi, da je delež teh snovi v različnih živilih različen in da so te snovi skoraj v vsakem živilu. Tako spoznamo, da se je z izborom živil mogoče izogibati določenim snovem ali povečati njihovo količino. Ob tem pa se moramo zavedati, da na primer v sadju in zelenjavi niso samo vitamini, v testeninah samo ogljikovi hidrati, v slanini maščobe in v fižolu beljakovine.
Hrana je pomembna predvsem za rast, energijo in obnovo telesa, za delovanje telesa in za njegovo zaščito. Hrana pa nam nudi tudi veselje, saj sta hranjenje in pitje tudi dva življenjska užitka.
Kaj nadzoruje apetit ali občutek lakote, še ni popolnoma pojasnjeno. Pomembno vlogo ima hipotalamus v možganih, pa tudi ostali deli centralnega živčnega sistema. Drugi možni dejavniki so še: raven sladkorja v krvi, hormoni, maščobe, mnoge bolezni, čustva in seveda vrsta hrane, osebni okus ter socialno in fizično okolje, v katerem hranjenje poteka. Stroga delitev hrane na hrano za energijo (da bomo močni), hrano za rast in razvoj (da bomo veliki) in hrano za povečevanje odpornosti (da bomo zdravi) po našem mnenju ni smiselna, saj je v različnih živilih veliko različnih sestavin.
|
|
|
|
![](../dSlike/holesterol100_thumb.jpg) |
Presnova maščob
|
Lipidi in maščobne kisline dajo pri razkroju veliko energije, zato se nalagajo na različnih mestih telesa kot energijske zaloge. več
|
|
|
|
![](../dSlike/sestava hrane100_thumb.jpg) |
Prehrana mora biti uravnotežena
|
Najustreznejše se prehranjujemo, če zaužijemo v vsakodnevnem obroku ravno pravšnjo količino potrebnih hranil, ki so nujne za delovanje tkiv, obnavljanje in rast. več
|
|
|
|
![](../dSlike/nakup100_thumb.jpg) |
Zdrava in uravnotežena prehrana
|
Zdrava prehrana je eden od pogojev dobrega počutja vsakega človeka. Vpliva na sposobnost za učenje, delo, igro in preprečuje bolezni. Na ustrezno sestavo posebej opozarjajo priporočila zdrave prehrane. več
|
|
|
|
![](../dSlike/piramida100_thumb.jpg) |
Razdelitev živil
|
Živila razdelimo na osnovi piramide zdrave prehrane glede na hranilne snovi, ki jih vsebujejo.
več
|
|
|
|
|
|
![](../dSlike/hranahoja100_thumb.jpg) |
Občutka lakote in sitosti
|
Občutek lakote je prirojena zmožnost, da se človek odziva na pomanjkanje hrane. Nanj vplivajo duševni dejavniki in vplivi it okolja (navade, določen ritem prehranjevanja). več
|
|
|
|
![](../dSlike/obed100_thumb.jpg) |
Kaj in kako jemo
|
Danes med tednom le redko sedejo vsi družinski člani skupaj k mizi. Zato je čas za mizo tudi priložnost za miren pogovor. Nekoč pa se je družina srečevala pri vseh obrokih. več
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
![](../images/rtrumenaLD.gif) |
![](../images/rtrumenaDD.gif) |
|
|
|
![](../images/rzlLT.gif) |
![](../images/rzlDT.gif) |
|
|
Človeško telo potrebuje hrano, v kateri so voda, beljakovine, maščobe, ogljikovi hidrati, vitamini in minerali. Snovi, ki jih pojemo, torej vgradimo v svoje telo. Da bi potrdili pravilnost izreka Smo to, kar jemo, smo poiskali podatke o kemijski sestavi človeškega telesa. Našli smo podatke za odraslo osebo, ki so prikazani v preglednici.
Kemijska sestava človeškega telesa, ki tehta 65 kilogramov:
|
|
|
|
|
Sestavine |
![](../images/pika.gif) |
Delež telesne teže |
![](../images/pika.gif) |
voda
|
![](../images/pika.gif) |
61,6 %
|
![](../images/pika.gif) |
beljakovine
|
![](../images/pika.gif) |
17 %
|
![](../images/pika.gif) |
maščobe
|
![](../images/pika.gif) |
13,8 %
|
![](../images/pika.gif) |
minerali
|
![](../images/pika.gif) |
6,1 %
|
![](../images/pika.gif) |
ogljikovi hidrati
|
![](../images/pika.gif) |
1,5 %
|
![](../images/pika.gif) |
|
|
|
|
![](../images/rzlLD.gif) |
![](../images/rzlDD.gif) |
|
|
|