|
![](../images/rszeleLT.gif) |
![](../images/rszeleDT.gif) |
|
Gobe
(Prirejeno po učbeniku Raznolikost živih bitij)
Glive (po domače kar gobe) imajo nekatere lastnosti rastlin, nekatere lastnosti živali in nekatere popolnoma samosvoje lastnosti, zato jih uvrščamo v posebno kraljestvo. Na rastline spominjajo pritrjenost na podlago, razmnoževanje in to, da imajo celično steno, vendar pa je ta večinoma iz hitina. Na živali spominjajo rezervna snov glikogen, hitin v celični steni in dejstvo, da si hrane ne proizvajajo same. Po načinu prehranjevanja je večina gliv gniloživk (saprofitov). To pomeni, da se prehranjujejo z odmrlimi organskimi (večinoma rastlinskimi) snovmi. Veliko gliv je tudi zajedavskih (parazitov), saj izkoriščajo snovi drugih organizmov, predvsem rastlin.
Med glivami ločimo plesnivke, zaprtotrosnice in prostotrosnice. S skupnim imenom »gobe« poimenujemo prostotrosnice. Imajo značilno oblikovan plodnjak, ki ob ugodnih razmerah požene iz podgobja. Plodnjak je pogosto oblikovan v bet ali kocen in klobuk. Na spodnji strani klobuka so lahko razviti lističi (mušnice, kukmaki, golobice …), cevke (gobani) ali pa drugačne strukture (ježki, lisičke …). S spodnje strani klobuka se izmetavajo spore, ki se pri prostotrosnicah razvijejo na površini trosovnika.
![](/dslike/700/marela1.jpg) Foto: Igor Modic
Več o jeseni
|
|
|
|
|
|
|
|
![](../dSlike/reki100_thumb.jpg) |
Modrost od ust do ust, iz roda v rod
|
Pregovori in reki, imenovani tudi rekla, h katerim lahko prištejemo še zagovore, uroke, prilike, prispodobe in druge v nekaj besedah izražene misli, so najbolj jedrnato povzete življenjske izkušnje in modrosti mnogih nekdanjih rodov. več
|
|
|
|
![](../dSlike/jesensko listje100_thumb.jpg) |
Listi dreves in grmov
|
Zeleni listi rastlin vsebujejo zeleno barvilo (klorofil) in rumeno barvilo (včasih rdeče ali oranžno). več
|
|
|
|
![](../dSlike/kvakač100_thumb.jpg) |
Ptiči jeseni
|
Mnogi ptiči ostajajo pri nas celo leto, nekateri med njimi pa si za prezimovanje izberejo toplejše kraje. več
|
|
|
|
![](../dSlike/enakonočje100_thumb.jpg) |
Prvi jesenski dan
|
Sončni žarki imajo največjo moč na območju ekvatorja. Nanj padajo navpično kar dvakrat na leto, 21. marca in 23. septembra, na prvi poletni in prvi jesenski dan. več
|
|
|
|
|
|
|
|
|
![](../images/rszeleLD.gif) |
![](../images/rszeleDD.gif) |
|
|
|
![](../images/rtzeleLT.gif) |
![](../images/rtzeleDT.gif) |
|
|
Delovni list: Prepoznavanje gob (Iz knjižice RAZISKUJMO GORENJSKO, avtoric: Tatjana Novak, Bernarda Svetina)
več
|
|
|
|
|
![](../images/rtzeleLD.gif) |
![](../images/rtzeleDD.gif) |
|
|
|