|
Ptiči jeseni
(Prirejeno po knjigi Narava in letni časi)
![](/dslike/695/lastovka1.jpg) Mnogi ptiči ostajajo pri nas celo leto, nekateri med njimi pa si za prezimovanje izberejo toplejše kraje.
Ko se začnejo lastovke zbirati po žicah, navadno ne traja dolgo, da se odpravijo na dolgo pot v južne kraje. Večinoma so to mlade lastovke, ki se zbirajo v vedno večje skupine in jate. Pogosto skupaj lovijo, skupaj počivajo in se začnejo vse naenkrat čistiti. Pozno septembra ali v oktobru se potem krajevne jate odpravijo na pot; pri tem se srečajo z drugimi skupinami in jate so vedno večje. Predvsem ob večjih vodah, kjer je še dosti žuželk, se zbirajo v velikanske jate, ki se spustijo zvečer v trstje in tam prenočijo. Pogosto se znajde na takih krajih škrjančar, ki zelo spretno lovi lastovke.
Nekateri ptiči, ki gnezdijo daleč na severu na Grenlandiji ali v severni Rusiji, pa priletijo prezimovat k nam. Eden izmed takih ptičev je beločela gos.
![](/dslike/695/kvakač.jpg)
Poleg značilnih selivcev, kot so lastovke, štorklje, listnice, penice, kukavica in črni hudournik, so tudi mnoge vrste, ki se selijo na krajše razdalje in ne redno na določenih poteh. Pravimo jim klateži. Taki so recimo sinice, strnadi in ščinkavci. Na njihovo selitveno vedenje močno vplivajo vremenske razmere, se pravi, da se umaknejo v kraje brez snega, če jim obilne snežne padavine otežujejo iskanje hrane.
Več o jeseni |
|
|
|
|
|
![](../dSlike/karželj100_thumb.jpg) |
Gobe
|
Glive (po domače kar gobe) imajo nekatere lastnosti rastlin, nekatere lastnosti živali in nekatere popolnoma samosvoje lastnosti, zato jih uvrščamo v posebno kraljestvo. več
|
|
|
|
|
|
![](../dSlike/reki100_thumb.jpg) |
Modrost od ust do ust, iz roda v rod
|
Pregovori in reki, imenovani tudi rekla, h katerim lahko prištejemo še zagovore, uroke, prilike, prispodobe in druge v nekaj besedah izražene misli, so najbolj jedrnato povzete življenjske izkušnje in modrosti mnogih nekdanjih rodov. več
|
|
|
|
![](../dSlike/jesensko listje100_thumb.jpg) |
Listi dreves in grmov
|
Zeleni listi rastlin vsebujejo zeleno barvilo (klorofil) in rumeno barvilo (včasih rdeče ali oranžno). več
|
|
|
|
![](../dSlike/enakonočje100_thumb.jpg) |
Prvi jesenski dan
|
Sončni žarki imajo največjo moč na območju ekvatorja. Nanj padajo navpično kar dvakrat na leto, 21. marca in 23. septembra, na prvi poletni in prvi jesenski dan. več
|
|
|
|
|
|
|
|