|
Hitro in učinkovito do znanja iz biologije
EKOSISTEM – to je lahko gozd, travnik, zelenjavni vrt, polje pšenice, živa meja, ribnik, mlaka; sestavljata ga življenjska združba (to so vsa živa bitja v kakem okolju) in neživo okolje (sem prištevamo sestavo tal, količino anorganskih hranilnih snovi, količino vode, toploto, svetlobo …). Ločimo popoln in nepopoln ekosistem .
POPOLN EKOSISTEM – v njem so vse tri temeljne skupine organizmov: proizvajalci (to so rastline, ki pri fotosintezi iz anorganskih snovi tvorijo organsko hrano), porabniki (živali) in razkrojevalci (predvsem bakterije, glive in nekatere živali, ki razkrajajo organske snovi v anorganske).
NEPOPOLN EKOSISTEM – v njem vsaj ena izmed treh temeljnih skupin organizmov manjka; npr. v jamah in globoko v morju ni svetlobe in zato tam ni proizvajalcev.
NARAVNI EKOSISTEM – tisti ekosistem, ki ga človek ni spreminjal. Naravni ekosistemi so gozd, gozdni rob, jezero, mlaka, morje, travnik, puščava, tropski deževni gozd …
UMETNI ali ANTROPOGENI EKOSISTEM – tisti ekosistem, ki ga je človek spremenil. Pogosto se s spreminjanjem poruši tudi naravno ravnovesje. Umetni ekosistemi so umetno narejen ribnik, polje, vrt, mesto, smetišče …
BAKTERIJE – to so drobni enocelični organizmi. Nekatere so pomembni razkrojevalci – prehranjujejo se z organskimi snovmi, ki jih pretvarjajo v anorganske; nekatere so gospodarsko pomembne – povzročajo kisanje mleka, zelja, repe; nekatere pa so zdravju škodljive – povzročajo nalezljive in druge bolezni.
PREHRANJEVALNA VERIGA – soodvisnost proizvajalcev, porabnikov in razkrojevalcev: rastlina → → → →→ → → → rastlinojedec → → → →→ → → mesojedec → → → → → → → bakterije, glive (proizvajalec) (porabnik) (porabnik) (razkrojevalci)
![](/dslike/964/veriga1.JPG)
Prehranjevalne verige so različno dolge. Vsaka prehranjevalna veriga se začne z rastlino.
PREHRANJEVALNI SPLET – je več med seboj prepletenih prehranjevalnih verig. Živa bitja so med seboj odvisna in drugo z drugim tekmujejo za hrano in prostor.
![](/dslike/964/veriga2.JPG)
ŽIVLJENJSKA RAZNOVRSTNOST (biotska raznovrstnost) – raznovrstnost življenja na Zemlji se kaže v številčnosti, različnosti in spremenljivosti organizmov in ekosistemov. Za Slovenijo je značilna velika življenjska raznovrstnost. Nanjo vplivajo raznolikost krajine, prepletanje štirih biogeografskih območij: Alp, Dinarskega gorstva, Panonske nižine, Primorja, veliki, sklenjeni gozdni ekosistemi, raznolikost podnebja in tipov tal.
Življenjsko raznovrstnost ogrožajo razvoj mest, gradnja cest, uvajanje tujerodnih vrst, onesnaževanje vode in zraka, uporaba pesticidov v kmetijstvu, izsuševanje mokrišč …
TUJERODNA VRSTA – rastlinska ali živalska vrsta, ki nekoč ni živela pri nas (v Sloveniji), ampak jo je od drugod prinesel in naselil človek (npr. nedotika, noj).
![](/dslike/964/nedotika.JPG) Nedotika je ena izmed tujerodnih vrst, ki je pri nas že zelo razširjena.
IZUMRLA VRSTA – rastlinska ali živalska vrsta, ki je živela v preteklosti in je danes ni več (npr. dinozavri, protovci).
OGROŽENA VRSTA – rastlinska ali živalska vrsta, od katere živi na Zemlji le še nekaj predstavnikov. Njeno preživetje je ogroženo predvsem zaradi posegov človeka v naravo (npr. velikonočnica, jamski hrošček drobnovratnik, netopir južni podkovnjak, vidra, želva močvirska sklednica, Zoisova zvončnica).
ŽIVI FOSILI – rastline ali živali, katerih telesna zgradba se ni spremenila že nekaj milijonov let (npr. drevo ginko, brodnik, riba latimerija, kljunaš).
Če želiš izvedeti več o življenjski raznovrstnosti, si poglej: http://vedez.dzs.si/dokumenti/dokument.asp?id=137 http://www.umanotera.org/index.php?node=42
|
|